![A drágakövek drágaköve lett az év ásványa A drágakövek drágaköve lett az év ásványa](/img/2919_3379_evasvanya2024.jpg)
A drágakövek drágaköve lett az év ásványa
A Magyar Természettudományi Múzeum Földtudományos Forgatag elnevezésű rendezvényén vált véglegessé, hogy 2024-re melyik ásvány, fosszília és ipari nyersanyag kapta a legtöbb szavazatot, de több korábbi szakmai rendezvényen is voksolhattak az érdeklődők. Vasszécseny Ásványmúzeumában 2020 óta minden évben elkülönített vitrinben ékeskednek az aktuális győztesek - idén külön asztalon csodálhatják meg a látogatók a különlegességeket.
Pődör György mérnök-tanár, ásványgyűjtő az SZTV érdeklődésére elmondta, a szavazásokra rengeteg alkalom adódott a különböző kiállításokon, rendezvényeken, amik a föld-tudományokkal voltak kapcsolatban, de még a nemzetközi ásvány-börzéken is a szavazatokat elfogadták.
A rubin lett az év ásványa - egykor a drágakövek drágakövének is nevezték. Fénytörése miatt kiválóan alkalmas ékszerek díszítésére.
Pődör György hozzátette, ez az egyik legszebb, legszínesebb drágakő. Nemcsak azért, mert szép színes és élénk tüze van, hanem azért, mert a gyémánt után - ami átlátszó fehér - a legkeményebb anyag. A Mohs keménységi skálán a gyémánt a 10-es, a rubin a 9-es.
Az ásványok kategóriájában a cirkon második, a földpát a harmadik lett. A fosszíliák közül a gyapjas mamut kapta a legtöbb szavazatot. A vasszécsenyi múzeumban több mamut-lábszárcsont- és fogazat-maradvány is megtalálható. Második lett az ammoniteszek apticusa, egy régen kihalt puhatestű tengeri állat megkövesedett szerve. Az ősmaradványok rangsorának harmadik helyére a kubinyi tölgylevél került. Az ipari nyersanyagok közül a recski rézércre szavaztak a legtöbben. Második a forrásmészkő, harmadik a kőolaj lett.
Forrás: SZTV
![](/webimages/images/kotelezo/ep-logo.png)
A projekt az Európai Unió társfinanszírozásával, az Európai Parlament kommunikáció területére vonatkozó támogatási programja keretében valósult meg. Előkészítésében az Európai Parlament nem vett részt, és semmilyen felelősséget vagy kötelezettséget nem vállal a projekt keretében nyilvánosságra hozott információkért és álláspontokért, amelyekért kizárólag a szerzők, a megkérdezett személyek, a program szerkesztői és terjesztői felelősek az alkalmazandó jognak megfelelően. Az Európai Parlament nem felel a projekt megvalósításából esetlegesen származó közvetlen vagy közvetett károkért sem.